udkast

Vi er nu over 3000 medlemmer i Københavns Fødevarefællesskab, og der kommer mange nye til hver uge. I 2001 kom der også fødevarefællesskaber i Århus, Odense, Bornholm og Ry. Det spreder sig hastigt. Det begyndte ellers så småt i 2008 med 10 mennesker, der gerne ville gøre noget rigtigt. I supermarkederne kan man købe grøntsager fra Sydeuropa, men det koster meget energi at transportere dem op til Danmark. Vi kan stadig få danske varer; men de skal holdes i kølerum, som også koster energi. På markerne spredes kunstgødning og kemiske stoffer, der kun forringer produkterne; det skulle være effektivt, med koster megen energi. Men hvorfor ikke gå foran i en ny retning og gøre tingene rigtigt? Vi vil have økologiske fødevarer. De smager bedre. De er sundere. Der skal bruges mindre energi til at producere dem. Og vi vil have lokale producenter, så fødevarerne ikke skal transporteres langt. Derfor går vi hver onsdag ned i vores ”butik” og henter en pose grøntsager samt køber mel, æg saft og andre fødevarer; og så afleverer vi 100 kr. til næste uges grønsagspose. Indkøbsgruppen sørger så for at købe ind. Og onsdag formiddag kommer nogle og modtager fødevarer, lægger dem i poser og passer ”butikken”. Alle yder en indsats på 3 timer om måneden, og man vælger selv om man vil købe ind, pakke grønsager, sælge brød og æg, passe pengekassen, lave regnskab, arrangere møder og udflugter eller andet. Vi er gået i gang. Vi er mange. Og vi vil videre. Nu transporteres vore fødevarer med udledning af CO2 til atmosfæren. Vore køleskabe forurener også. Selv om det er A-mærket, kan vi se på el-måleren, at det bruger megen strøm. Så bager vi et brød i en stor ovn, hvor der er plads til 9 brød, og som også bruger en masse strøm. Vores fjernsyn, computer, mobil og andre elektroniske apparater har alle sammen en strømveksler, fordi der kun skal bruges 12 volt jævnstrøm; men vi fordrer dem med 220 volt vekselstrøm. Alle vore apparater fungerer så som varmeapparater, hvor vi bruger energi på en dårlig måde. Men nu vil vi også gøre alt det her rigtigt. Vi er meget motiverede. Vi bruger os selv og hinanden. Vi yder gerne en arbejdsindsats. Men det er svært at bo inde i en by og se, hvilke muligheder der kan være. Derfor har vi brug for et visualiseringsprojekt. Vi har kontaktet ingeniører og arkitekter, der har viden om energibesparelser. Vi samler viden fra dem, der allerede har prøvet noget. Det skal jo ikke være vilde idéer, der er urealistiske. Det skal være noget, der kan udføres i praksis, og som vi kan trække naboer, boligselskaber, miljøorganisationer, politikere og alle andre med i. Nu skal der handling til. Og vi vil gerne yde vores bidrag. Vi kan læse om energibesparende anlæg til villaer og industri. Og vi kan læse om forbruger engagement. Men der er ingen, der rigtig tænker på os. I mange af vore boligkarréer er boligselskaber i gang med vedligeholdelser og bygningsforbedringer; men energibesparende tiltag er nærmest fraværende. Derfor må vi beboere selv gå foran. I Københavns Fødevarefællesskab har vi på mange møder snakket om mulighederne. Der har dannet sig en vision, som vi ikke ved om er realistisk, men som i det mindste tænder og engagerer os. Producenter kører fødevarerne ind til et centralt lager i København. Vi håber, at de snarest vil gøre det CO2 neutralt. Men her overtager vi så fødevarerne; og nu ser vi et kredsløb for os. Vi har nogle køretøjer, der kører CO2 neutralt ud til vores fordelingscentraler (”butikker”). De kører på biogas, som vi selv har produceret af vores grønne affald. Produktionen foregår nede i gården i et lille skur. Oppe i lejlighederne sorterer vi affaldet, og det grønne kommer ned i skuret. En ejendomsfunktionær passer anlægget. Fordi det er så lille, er det lettere at styre manuelt. Der skal bruges noget energi, men det kan komme fra en lille vindmølle eller nogle solceller. Så får vi grøntsagerne hjem og lægger dem i køleskabet. Men når der nu kun er 8 grader koldt om sommeren nede i jorden, kan man så ikke føre jordkulden op til ”svaleskab” og dermed spare på strømmen? Og når det om natten er skyfrit, kan man så ikke lave et anlæg med udstråling mod himmelrummet. Det kan de i Afrika, hvor de forer en kasse med stanniol og sætter en gryde med vand i, og om morgenen er vandet blevet til is, som de så kan have i en isboks, hvor de har mælk og andet, der skal stå koldt. Det kræver lidt manuelt arbejde. Men det vil vi godt yde – i stedet for bare at bruge en masse strøm. Der er også fordampningsanlæg, hvor solens stråler fordamper noget vand, og hvor det nedenunder bliver kølet ned. Er der slet ikke nogen af disse muligheder, der kan anvendes? Industrien tænker kun i løsninger, der ikke kræver nogen manuel indsat af forbrugerne. Men når vi nu gerne vil spare på energien, er det så ikke en idé at prøve sig frem og lave nogle eksperimenter? I første omgang få nogle konkrete visioner – og nogle, der passer til forholdene inde i en by. Så skal vi lave mad. Vi tænder for det elektriske komfur. Kogepladerne gløder og ovnen bliver varm – og elmåleren kører for fulde omdrejninger. Men det kan jo gøres helt anderledes. Her ser vi for os en lille ovn. Der kan lige ligge en flæskesteg i den. Eller en stor bageform til brød. Inderst er der stenfliser. Og bag ved dem et trådnet, der kan gløde, når man tænder for strømmen. 12 volt er rigeligt, når man tager sig tid. Om aftenen inden man går i seng, hælder man dej i en bageform og stiller i ovnen. Så stiller man termostaten på 80 grader og uret på 8 timer. Når man står op om morgenen, er der dejligt nybagt brød. Denne langtidsbagning gør, at brødet bliver sundere og smager bedre. Inden man går på arbejde sætter man så 4 store bagekartofler ned i ovnen, nogle løg og pastinakker i en lille skål med vand samt en anden lille skål med nogle stykker kød. Termostaten stilles på 50 grader. Uret på 8 timer. Og når man kommer hjem efter arbejdstid, er maden klar. Den er meget sundere og smager meget bedre, end hvis man brænder alle de gode stoffer af med høj temperatur og stort energiforbrug. Selvfølgelig kan man tænde en opvaskemaskine og smide madaffaldet ud, så det køres væk. Men hvorfor bruge en masse energi på det? Man behøver ikke 50-70 graders varmt vand, som koster en masse energi. Forsæbet kokosolie og lunkent vand er det bedste rensemiddel. Det kræver lidt håndkraft og en børste. Og det renser fint ved 20-30 graders varmt vand. Det kan produceres let – forestiller vi os. Og når vi så er mætte og har samvittigheden i orden, sætter vi os under en lampe og læser en interessant bog om at nedbringe energiforbruget og redde hele verden fra undergang. Men man bliver så træt i øjnene, når lyses blinker 50 gang i sekundet. Så er det meget mere behageligt med 12 volts jævnstrøm. Det lyser lige så kraftigt. Det er et varmt behageligt lys. Og så kan vi læse lige så længe vi vil uden at belaste miljøet, for vi producerer strømmen selv. Det må kunne lade sig gøre. Vi vil så gerne. Og vi har arkitekter og ingeniører, der gerne vil hjælpe os. Men vi har brug for meget mere konkrete visioner, hvor vi og teknikere kan finde løsninger, der bygger bro mellem vore flyvske tanker og det, som er realistisk at gennemføre. Vi søger derfor Energifonden om støtte til et visualiseringsprojekt, hvor vi i video og skriftligt materiale kan inspirere vore naboer og boligselskaber om at iværksætte energibesparelser, der bygger på en gennemgående idé, som vi umiddelbart kan indse er helt rigtig. Vi ønsker også støtte til at sprede visualiseringsprojektet ud til alle andre boligselskaber og miljøorganisationer – i håb om, at de også går i gang. Endelig søger vi om støtte til at gennemføre møder, hvor vi som forbrugere kan lære og inspirere hinanden til en omlægning af vores daglige rutiner, så vi handler mere energibesparende. Vi samarbejder med andelsboligforeningen Jojo, som består af 500 husstande fordelt på 4 karréer. De konkrete visioner vil knytte sig til én eller flere af disse karréer. Fødevarefællesskabets øvrige medlemmer bor spredt rundt om i hele København. Her vil vi gerne give vore medlemmer videofilm og skriftligt materiale til at påvirke naboer og beboermøder. Vi er en hastigt voksende organisation. Flere nye afdelinger er på vej. Vi er dybt motiveret og intenst engageret i sagen. Energibesparelser skal ikke bare være for fagfolk. Det skal være en folkesag. Og vi vil gerne give vores helhjertede bidrag. Hjælp os med det. Tak. //Københavns Fødevarefællesskab// //Maj 2012//
 * tilbage ** ** Visualiseringsprojekt om energibesparelser **