Konkret+forslag+til+en+struktur+for+KBHFFs+økonomi

Konkret forslag til KBHFF´s økonomiske struktur

 * Principper og overvejelser**

Vi hælder til en decentral løsning hvor hver afdeling er ansvarlig for at tilrettelægge og opretholde hver deres økonomi. Både en central, decentral og kombineret model er vel mulige at implementere? Og bør derfor alle være i spil? Bør dette beslutningsoplæg ikke være så neutralt og fuldspektret som muligt? (MLB) D ette indebærer at hver afdeling har en kasserer/økonomigruppe som står for de konkrete bogføringsopgaver og de mere overordnede økonomiske overvejelser. At økonomien helt overvejende kommer til at ligge i afdelingerne betyder også at hver afdeling må have en valgt bestyrelse, som står til regnskab for denne økonomi. Det betyder så igen at vi ender med en model hvor KBHFF er en foreningernes forening. Hvad betyder det mere konkret? Er vi gået væk fra hensigten om, at præsentere nogle forskellige alternativer med deres respektive fordele og ulemper? Forslag til en lidt mindre decentral løsning: Vi beholder den fælles/kollektive struktur (med fælles overordnede kollektiv-, økonomi-, indkøbs-, arrangements-, og kommunikationsgrupper, som alle har repræsentanter fra lokalafdelingerne) og lader lokalafdelingerne stå for den daglige drift. Fx kunne den lokale 'driftsgruppe' bestå af nuværende butiks- og økonomigruppe, der i forvejen har rutineopgaver der relaterer sig til driften. Medlemmer fra denne gruppe deltager i den fælles kollektivgruppe. Ydermere kan man lokalt have arrangements- og kommunikationsgrupper, der varetager lokalarrangementer og kommunikation på lokalplan. Repræsentanter herfra deltager ligeledes i de overordnede arbejdsgrupper. På den måde skabes der sammenhæng og koordinering mellem de lokale og de overordnede/fælles arbejdsgrupper og kollektivgruppen. Kunne det være med til at styrke fællesskabet og fremme samarbejde og erfarings- og vidensudveksling på tværs af lokalgrupperne?Det betyder også at vi fortsat har en fælles bestyrelse og en kasserer for hele foreningen (der omfatter kollektivet og alle lokalgrupperne). Det kan selvfølgelig give et problem for bestyrelsen og kasserer, hvis disse så at sige skal stå til ansvar for noget, som ligger udenfor deres syns- og rækkevidde. Men det burde kunne sikres ved at lokalgrupperne er repræsenteret i de fælles fora. Hvis hver lokalafdeling skal have egen bestyrelse og kasserer, og dermed mere eller mindre være sin 'egen' foreningen forestiller jeg mig at der vil blive mindre fællesskab på tværs af lokalafdelingerne. Til gengæld kan den organisering formodentlig rumme flere medlemmer (den har et større vækstpotentiale). Men hvad betyder det ift revisor? Flere separate regnskaber betyder at det vil koste mere. Kan det betale sig? I forvejen er vores regnskab relativt set ikke særlig stort (tror jeg). Kunne man evt vende det med revisor, hvad denne mener om det... (MPI) Opgaven på GF'en er vel at træffe beslutning om, hvilken retning KBHFF skal bevæge sig i? Altså en form for konkret to- eller fem-årsplan for KBHFFs visioner/målsætninger. Fuld gennemsigtighed og fuld information er derfor vigtig. Og, som Maria påpeger ovenfor, er det derfor væsenligt at præsentere flere mulige modeller for KBHFFs økonomiske struktur, jf. arbejdsdokument for økonomimodeller. Derved får medlemmerne et helt åbent, nuanceret og velinformeret grundlag til at træffe beslutningen om KBHFFS fremtid og nye økonomiske struktur. Man kunne evt. tage udgangspunkt i arbejdsdokumentet og kondensere de centrale principelle forskelle på de tre modeller? Og inkludere figurerne som pædagogiske redskaber (også lettere at tale ud fra/diskutere i store fora, end formuleringer).(MLB) KBHFFs bestyrelse bliver en metabestyrelse, som indeholder repræsentanter fra alle afdelinger. Man kunne sådan set godt lave et Danmarks Fødevarefællesskab (altså hele DK, ikke kun KBH) som paraply, så kunne Århus også være med (C). Dens arbejde skal nærmere defineres, men kunne bestå af: - at behandle henvendelser fra vores omverden - at hjælpe nye afdelinger i gang - at tage stilling til mere principielle spørgsmål som angår alle afdelinger. - at afholde den fælles generalforsamling

Afdelingerne bruger penge på 4 måder: 1. Indkøber det der er nødvendigt for at drive butikken (fødevarer, emballage, arrangementer osv.) 2. Går sammen med andre afdelinger om større investeringer, der er til gavn for flere afdelinger. (Det betyder at en afdeling på et medlemsmøde kan beslutte at ville arbejde for et projekt de ikke selv har midler (eller lyst?!) til at gennemføre alene. Derfor sender afdelingen en beskrivelse af forslaget ud til andre afdelinger, og de må så tage stilling til det på deres næstkommende medlemsmøde.) I den lidt mindre decentrale.... ville den slags fælles initiativer finde sted i de fælles arbejdsgrupper, og beslutninger herom tages på det fælles medlemsmøde. (MPI) 3. Afdelingerne betaler deres andel af de fælles udgifter, herunder revisor, hjemmeside, netbetalingssystem. (Vi foreslår at en afdelings bidrag er proportionelt med afdelingens andel af medlemmerne af KBHFF: Hvis der er 1000 medlemmer af KBHFF og Amager har 400 af dem, så betaler Amager 40% af de fælles udgifter) 4. Afdelingerne betaler kontingent til KBHFF, som er øremærket "Økologi til alle", herunder støtte til opstart af nye afdelinger. (Hvordan skal størrelsen af dette kontingent fastlægges? Er det et fast beløb per medlem, eller kan hver afdeling selv vurdere hvor meget de kan overskue at give?)

Tid er lige så vigtigt som penge - medlemmernes tid til at løse fælles opgaver (C).

En anden konsekvens af den nye struktur er at medlemsmøderne fremover kommer til at ligge i afdelingerne. Det betyder at hver afdeling (som udgangspunkt) afholder 3 årlige medlemsmøder og en GF. Derudover holder KBHFF en årlig generalforsamling hvor dennes bestyrelse vælges. Denne GF er fælles for alle medlemmer af alle afdelinger. Fortsættelse på den lidt mindre decentrale... Der afholdes 2 fælles medlemsmøder (hvoraf det ene er GF) og 2 lokale medlemsmøder. Opgaverne fordeles mellem de to fora: De lokale medlemsmøder behandler lokal drift og lokale investeringer. De fælles medlemsmøder behandler de store linjer, foreningens profil og strategi, udvikling og investering etc. Fordelen ved at have et fællesmøde ud over GF er dels at man kan tage beslutninger om mere overordnede ting 2 gange årligt og dels at GF ikke bliver alt for 'actionpacked', dvs at der ikke bliver for mange punkter på dagsorden så det bliver et tungt møde. (MPI) Hvad er ellers fælles? Vi foreslår at alle afdelinger har en fælles indkøbsgruppe, som alle afdelinger også er forpligtet til at være repræsenteret i. Hvis hver afdeling skulle begynde at kontakte producenter og indhente tilbud hver for sig ville det hurtigt føre til at vi konkurrerede mod hinanden og mange af fællesskabets fordele ville forsvinde + at der ville opstå konflikter mellem afdelingerne. På sigt kunne der nok løses op for dette princip uden at det ville føre til konflikt, men...

Alle afdelinger forpligter sig til at følge KBHFFs 10 principper

Blandet:

Afdelingerne hæfter ikke for hinandens evt. underskud, men bidrager gennem deres kontingent til en fælles fond, som ville kunne bruges hvis en afdeling er helt på røven. Måske en mere præcis/afgrænset definition af hjælp til afdelinger på røven? Fx en underskudsgaranti på x antal kr per medlem/ eller per afdeling? Derudover må de enkelte afdelinger selv hæfte for yderligere gæld for ikke at belaste fællesskabet. (MLB) Vi har tidligere snakket om gældsstiftelse. Det er vanskeligt i foreningens nuværende model at stifte gæld. Indkøbsgruppen køber mængder ind, der nogenlunde modsvarer lokalafdelingernes bestillinger. Samtidigt er det (såvidt det fremgår af regnskaberne) ofte muligt at sælge overskydende varer til parter udenfor KBHFF. De to lokalafdelinger vi har nu benyttes frit. Jeg ved ikke hvordan man kan "komme helt på røven" medmindre udlejerne pludseligt bestemmer sig for en husleje eller lokalafdelinger over lange perioder konsekvent bestiller flere varer end de afsætter. Det kan man se ud fra regnskaberne, der opdateres af kassereren i lokalafdelingerne på ugentlig basis og indkøbsgruppens allokering af deres varer (samlet indkøb - poser - løssalg = lager/spild) Jeg tror desuden det er svært at adskille lokalafdelinger fra KBHFF i en juridisk forstand; hvis en lokalafdeling har opbygget gæld og kreditor ikke kan inddrive denne hos lokalafdelingerne vil kreditor formodentligt forsøge at inddrive fra KBHFF, og jeg tror ikke KBHFF kan fraskrive ansvaret ift. lokal afdelingerne. (SRS) Vi mener at det er et vigtigt princip at hver ny lokalafdeling arbejder sig op fra bunden og ikke bliver støttet af et centralt organ på en sådan måde at den får en form, som ikke stemmer overens med de ressourcer og muligheder der findes i den konkrete afdelings lokalområde/kontekst. Dette er der ligeledes rum til i den lidt mindre decentrale løsning idet hver lokalafdeling står for driften. (MPI)

Spørgsmålet er om ikke vores nuværende vedtægter kan forblive stort set uændrede for hver afdeling (med undtagelse af navnet..), men at der skal udarbejdes et nyt sæt vedtægter for KBHFF (afdelingerns fællesforening)**.**
 * Vedtægtsændringer**

Stk. 1. Foreningens navn er Københavns Fødevarefællesskab - forkortet KBHFF. Stk. 2. Foreningens hjemsted er Københavns Kommune.
 * § 1. Navn og hjemsted**

Stk. 1. Foreningens formål er:
 * § 2. Formål**
 * At være en del af en bæredygtig fremtid ved at gøre bæredygtige, økologiske fødevarer tilgængelige for alle.
 * At forsyne medlemmerne med et sæsonbetonet udbud af økologiske varer, der er dyrket og produceret så lokalt som praktisk muligt.
 * At skabe et økonomisk bæredygtigt, selvstændigt og transparent alternativ til de kommercielle fødevarevirksomheder.
 * At være et lokalt forankret arbejdende fællesskab, der danner ramme for samarbejde og møde mellem mennesker på en åben og inkluderende vis.
 * At støtte fair og direkte handel.
 * At være miljøvenlig ved bruge ressourcer med omtanke.
 * At formidle og fremme viden om økologi, fødevarer, tilberedning og forbrug.

Stk. 1. Som medlemmer optages enhver, som har lyst og vilje til at arbejde for foreningens formål. Stk. 2. Alle medlemmer forpligter sig til at følge medlemskravene udspecificeret i den til en hver tid gældende medlemshåndbog. Stk. 3. Medlemmerne betaler et af generalforsamlingen fastsat kontingent. Stk. 4. Indmeldelse sker i foreningens butik eller på foreningens hjemmeside. Medlemskabet er først gyldigt, når medlemmet har betalt kontingent. Stk. 5. Udmeldelse kan ske ved skriftlig henvendelse til kassereren med virkning fra udgangen af måneden. Det indbetalte kontingentet refunderes ikke ved udmeldelse. Stk. 6. Eksklusion af et medlem kan ske på baggrund af grov fravigelse fra medlemshåndbogen. Eksklusioner behandles af den siddende bestyrelse på baggrund af høringer af implicerede parter.
 * § 3. Medlemskreds**

Stk. 1. Generalforsamlingen er foreningens højeste myndighed. Stk. 2. Ordinær generalforsamling afholdes én gang årligt inden udgangen af oktober måned og indkaldes med mindst tre ugers varsel ved annoncering på foreningens hjemmeside og i det elektroniske nyhedsbrev. Stk. 3. Møde- og stemmeberettigede på generalforsamlingen er alle medlemmer, der senest ugedagen forinden har betalt forfaldent kontingent. Hvert medlemskab har en stemme. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt. Stk. 4. Dagsordenen for den ordinære generalforsamling skal mindst indeholde følgende punkter:
 * § 4. Generalforsamlingen**

1. Valg af stemmetællere 2. Valg af dirigent 3. Formandens beretning 4. Regnskabsaflæggelse 5. Behandling af indkomne forslag 6. Godkendelse af budget 7. Valg af formand 8. Valg af næstformand 9. Valg af kasserer 10. Valg af 4 bestyrelsesmedlemmer og 2 suppleanter 11. Valg af én revisor og én revisorsuppleant 12. Eventuelt

Stk. 5. Forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen og forslag til vedtægtsændringer skal være bestyrelsen i hænde senest 14 dage før generalforsamlingen. Alle forslag offentliggøres på foreningens hjemmeside og via foreningens elektroniske nyhedsbrev senest 7 dage før generalforsamlingen. Stk. 6. Generalforsamlingen ledes af en dirigent, der ikke må være medlem af bestyrelsen. Stk. 7. Ved beslutninger tilstræbes konsensus. Hvis generalforsamlingens dirigent finder dette umuligt, kan forslag vedtages med simpelt flertal og ved håndsoprækning. Vedtægtsændringer kan dog kun ske med ¾ flertal. Skriftlig afstemning anvendes dog, når det begæres af blot én mødedeltager. Ved personvalg, hvor der er foreslået flere end det antal, der skal vælges, foretages altid skriftlig afstemning. Ved sådanne personvalg anvendes reglen om pointmetoden.

Stk. 1. Ekstraordinær generalforsamling kan afholdes, når bestyrelsen finder det nødvendigt, og skal afholdes, når mindst 1/3 af foreningens medlemmer fremsætter skriftlig begrundet anmodning om det overfor bestyrelsen. I sådanne tilfælde skal generalforsamlingen afholdes senest fire uger efter, at bestyrelsen har modtaget anmodningen. Stk. 2. Indkaldelsesfristen for en ekstraordinær generalforsamling er 2 uger.
 * § 5. Ekstraordinær generalforsamling**

Stk. 1. Fire gange om året afholdes der medlemsmøder, hvoraf generalforsamlingen tæller som et. Medlemsmøderne har til formål at give medlemmerne mulighed for at træffe beslutninger omkring foreningens drift og udvikling, herunder fordelingen af foreningens økonomiske overskud. Stemmeberettigede på medlemsmøderne er alle medlemmer, der senest ugedagen forinden har betalt forfaldent kontingent. Hvert medlemskab har en stemme. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt. Stk. 2. Forslag til medlemsmøderne skal være bestyrelsen i hænde senest tre uger før mødet, hvorefter de offentliggøres på foreningens hjemmeside og i det elektroniske nyhedsbrev. Dette skal ske senest en uge inden medlemsmødet. Stk. 3. I forbindelse med forslag til medlemsmøderne tilstræbes konsensus. Hvis mødets dirigent finder dette umuligt, kan forslag vedtages med simpelt flertal.
 * § 6. Medlemsmøder**

Stk. 1. Foreningens ledelse udgøres af kollektivgruppen udfra vedtagne beslutninger foretaget på de fire årlige medlemsmøder i overensstemmelse med disse vedtægter. Stk. 2. Kollektivgruppen udgøres af bestyrelsen samt medlemmer af foreningen, der ønsker at deltage i foreningens daglige drift. Stk. 3. Kollektivgruppen fastsætter selv sin forretningsorden. Den kan nedsætte underudvalg og arbejdsgrupper til varetagelse af afgrænsede opgaver. Stk. 4. Formanden - og i hendes fravær næstformanden - indkalder og leder kollektivgruppens møder. Indkaldelse sker skriftligt med angivelse af dagsorden, når formanden skønner det nødvendigt, eller mindst tre medlemmer af bestyrelsen fremsætter ønske om det overfor formanden. I sådanne tilfælde afholdes mødet senest 2 uger efter formanden har modtaget anmodningen. Stk. 5. Foreningens medlemmer har tilhørs- og taleret til kollektivgruppens møder. Stk. 6. Ved beslutninger eller tvister, hvor der ikke kan opnås konsensus i kollektivgruppen, træffes beslutninger med simpelt flertal. I sådanne tilfælde er det kun bestyrelsen, der er stemmeberettigede.
 * § 7. Foreningens daglige ledelse**

Stk. 1. Bestyrelsen består af formanden, næstformanden, kassereren og 4 medlemmer derudover. Bestyrelsen vælges af generalforsamlingen for en 1-årig periode. Alle tillidsposter gælder frem til næste generalforsamling. Stk. 2. Bestyrelsens beføjelser begrænser sig udelukkende til mindre økonomiske anliggender i forbindelse med den daglige drift. Disse kan eventuelt gennemgås af en ekstern revisor eller anden med faglig relevant baggrund.
 * § 8. Bestyrelsen**

Stk. 1. Foreningens regnskabsår følger kalenderåret. Stk. 2. Bestyrelsen er ansvarlig over for generalforsamlingen for budget samt regnskab. Stk. 3. Foreningens regnskab føres af kassereren. Stk. 4. Regnskabet revideres af de på generalforsamlingen valgte revisorer. Stk. 5. Bestyrelsen kan i ingen tilfælde hæfte for foreningens eventuelle underskud eller gæld.
 * § 9. Økonomi, regnskab og revision**

Stk. 1. Foreningen tegnes udadtil ved underskrift af formanden og mindst et yderligere bestyrelsesmedlem i forening. Ved optagelse af lån og ved salg/ pantsætning af fast ejendom tegnes foreningen af den samlede bestyrelse. Stk. 2. Der påhviler ikke foreningens medlemmer nogen personlig hæftelse for de forpligtelser, der påhviler foreningen.
 * § 10. Tegningsregler og hæftelse**

Stk. 1. Disse vedtægter kan kun ændres med 3/4 flertal af de fremmødte medlemmer på en generalforsamling, hvor ændringsforslaget fremgår af dagsordenen. Dette gælder dog ikke § 9, stk. 5. Stk. 2. Vedtægtsændringerne træder i kraft med virkning fra den generalforsamling, de vedtages på.
 * § 11. Vedtægtsændringer**

Stk. 1. Opløsning af foreningen kan kun finde sted med 2/3 flertal på to hinanden følgende generalforsamlinger, hvoraf den ene skal være ordinær. Stk. 2. Foreningens formue skal i tilfælde af opløsning anvendes i overensstemmelse med de i § 2 fastsatte formål eller til andre almennyttige formål. Beslutning om den konkrete anvendelse af formuen træffes af den opløsende generalforsamling.
 * § 12. Opløsning**

Stk. 1. Således vedtaget på foreningens ordinære generalforsamling den 9. Oktober 2010.
 * § 13. Datering**