Møde+om+KBHFF+og+Vores+Omstilling


 * **Hvornår:** || torsdag d. 15/08-2013 kl. 19:00 ||
 * **Hvor:** || hos Andreas, Højstrupvej 6, 2720 Vanløse ||
 * **Kommer:** || Andreas (Vanløse), Pernille (NV), Laura (IB),Esther, Marie (Vanløse), Kolja (NV), Frida (Roskilde), Troels (Aalborg), Martin Lærke, Annegrete, Lene + Metea (Køge), Tore (YN + komm.gruppe), Jeanne og Anna (Tybjerg), Sandra (Nørrebro), Susanne (Vanløse), Katrine (Islands brygge), Kasper (V), Niels-Simon (Østerbro) ||
 * **Afbud:** ||  ||
 * **Spiser med:** || 18 til spisning ||
 * **Mødeleder:** || Andreas ||
 * **Referent:** || Andreas ||


 * Referat **

**1. Navnerunde**
Der var deltagere fra fødevarefællesskaberne i Aalborg, Roskilde, Tybjerg, Køge og København (afdelingerne Vanløse, Ydre Nørrebro, Nørrebro, Amager, Østerbro, Nordvest, Islands Brygge og Vesterbro var repræsenteret)

**2. Kort intro til DR og Informations kampagne "Vores omstilling"**
Andreas fortalte kort om kampagnen "Vores Omstilling", som er en oplagt anledning til både at profilere og sprede budskabet om de danske fødevarefællesskaber, men også til at samle og dele erfaringer på tværs af fødevarefællesskaberne. Derfor dette møde.

Det særlige ved kampagnen er som sagt, at der fokus på det lokale, så der vælges en vinder fra hvert af DR P4's 9 distrikter. Med dette møde håber vi på at kunne inspirere alle fødevarefællesskaberne til at bidrage til kampagnen, så fødevarefællesskaberne som helhed og som koncept har flest mulige "lodder med i hatten" og dermed større chance for at komme med i den endelige Omstillingsguide, som bliver resultatet af kampagnen — og nå bredest muligt ud.

**3. Diskussion i grupper: Hvordan passer fødevarefællesskaberne ind i en større fortælling om omstilling og bæredygtighed bredt forstået?**
Kampagnen er også en oplagt anledning til at snakke om, hvordan vi kan sætte fødevarefællesskaberne ind i en større fortælling om omstilling til en bæredygtig økonomi og bæredygtighed bredt forstået, og på den måde formidle vores værdier bredere ud.

På mødet fordelte vi os i 5 grupper, der hver især fik god tid til at snakke om hvad det særlige er ved fødevarefællesskaberne, og om hvordan det kan sættes i spil i forhold til Vores Omstilling. Her følger en sammenfatning:

Fødevarefællesskaberne (FF) er foregangsprojekter. Projekter, der er positive og konstruktive, i modsætning til meget af den øvrige klima-dagsorden. De forbinder alle tre dimensioner af bæredygtighed: Økonomisk, økologisk og socialt gennem helt konkrete handlinger i hverdagen gennem mad og fødevarer. Det er FFernes styrke.

Det er især det sociale, praktiske fællesskab, der er bærende. Det er de konkrete handlinger hver udleveringsdag, som skaber fællesskab og fælles mening. Det er den sammenhængskraft, der giver mod og lyst til at engagere sig. Grøntsagerne kan ikke bære det alene. På den måde er frivilligheden og det arbejdende fællesskab afgørende for, at FFerne fungerer. Det, at alle er med og mødes på lige fod i butikken.

I et FF er man mere end bare end en forbruger. Man er et medlem. En aktiv medspiller. Man har medansvar og medindflydelse. Det giver handlekraft som bæredygtig forbruger. Hermed sætter FFerne gang i en personlig omstilling. F.eks. i forhold til at tænke i årstidens råvarer. At gå fra "hvad skal jeg lave til aften?" til "hvad kan jeg lave i aften?" At bruge de råvarer man har og opgive tomater og agurker året rundt til fordel for kål og rodfrugter vinteren lang: "Vil du have, at jeg skal spise kål?! Tre måneder i streg?!!" Det er et kreativt benspænd, der forudsætter en personlig lyst og omstilling.

Sådan en personlig omstilling kan skubbe gang i andre omstillinger. Styrken i fællesskabet er jo også, at man ved, at alle de andre også sidder og tygger kål vinteren igennem. Der er mange forskellige grunde til at være med i et FF, men det at vi deler maden, binder os alligevel sammen. Denne form for "spise"-fællesskab er en meget stærk og konkret form for omstilling. Bare det at være med i et FF skubber dig i forhold til din viden om råvarer, din viden om landbrug, om årstider og om økologi. Og det øger din tro på at kunne handle selv i din egen hverdag.

Der er så mange forskellige individuelle og personlige grunde til at være med i et FF, at man ikke kan opsamle det. Kernen i FFerne er ikke en stor forkromet dagsorden, men en fælles praksis og en måde at skabe fællesskab på gennem fødevarer (i KBHFF kunne vi ikke finde ud af, om vores formål er "Fællesskab gennem fødevarer" eller "Fødevarer gennem fællesskab", for begge dele er lige vigtige, og kan ikke fungere uden den anden (en vittig sjæl foreslog, at det skulle være et mantra: "Fællesskab gennem fødevarer gennem fællesskab gennem …"))

Som en af grupperne sagde det: "Du kan både være foregangseksempel eller du kan være forekæmper. Du kan gøre det, eller du kan tale om det og prøve at få andre til at gøre det. FFerne er foregangsprojekter." Vi var enige om at overlade den store, politiske omstillings-dagsorden og den slags udmeldinger til andre, og i stedet fokusere på at sprede det mest positive og forandrende vi har: Nemlig fødevarefællesskabet som koncept og de fællesskaber og den praksis, der ligger deri. For med Omstilling skal vi ikke fokusere på alle de ting, som vi kan risikere at skulle gå på kompromis med en krise, men snarere på alle de gode ting, vi kan vinde: Fællesskabet, nærheden, tilliden. Vi vil fokusere på vores indre praksis mellem FFerne snarere end at selv opdyrke et vredt ansigt udadtil.

Tilsammen er alle FFerne et levende fællesskab. "Vi gør det sammen" kunne være et godt fælles slogan. Og fokus må derfor være på at
 * Øge erfaringsudvekslingen mellem FFere
 * Gøre det lettere og synligere at finde de eksisterende FFere
 * Gøre det lettere for andre at starte nye FFer op.
 * Fortælle de gode historier om, hvordan det at være med i et FF kan gøre en forskel.

**4. Konkrete tiltag**
I forlængelse af denne meget brede og åbne gruppediskussion om FFerne, omstilling og bæredygtighed, samlede der sig nogle grupper, der arbejdede videre med nogle konkrete projekter:

**4a. Formidling af historier om fødevarefællesskaberne**
De vigtigste historier at formidle er de nære historier: De enkelte FF-medlemmers motivation for at blive medlem og hente grøntsager og engagere sig i et fællesskab. Netop at vise, hvordan FF bliver forankret i folks hverdag, og hvilke tanker det sætter i gang. På den måde kan læserne selv koble det til den helt store historie om omstilling: Netop at selv små ting kan gøre en forskel. I KBHFF har vi tidligere haft en serie af [|medlemsportrætter], og det er oplagt at fortsætte og udbygge disse.

Endelig er historien om FFerne bare virkelig god i sig selv. Det kan godt være, at der har været lidt stagnation i København på det seneste, men der er vild knopskydning i resten af landet. Der er masser af momentum. Og der er masser af brug for opmærksomhed. Udfordringen er dog i højere grad at skabe bæredygtige organisationer, der kan understøtte nye medlemmers interesse. Og derfor må erfaringsudvekslingen på tværs mellem fødevarefællesskaberne være i fokus.

**4b. Videre samarbejde mellem fødevarefællesskaberne**
Gruppen talte om den gode mening med, og momentum til at lave et nationalt fælles organ, møde eller begivenhed, hvor man kunne dele praksiserfaring, diskutere indhold og potentialer i fødevarefælleskaber og i det hele taget fejre initiativerne og bevægelsen. Det er vigtigt i at lade alle lag og spor være tilstede, så det appelerer til den mangfoldighed af interesser og tilgange der findes blandt medlemmer - fra det praktiske til det visionære.


 * Følgende initiativer blev foreslået:**
 * at lave et pilotarrangement, på tværs af fødevarefællesskaberne, hvor vi taler om et konkret emne og herved beslutte om det er relevant med et større engagement. Herefter skulle der udarbejdes en konkret formålbeskrivelse, og søges midler til en national event.
 * ALTERNATIVT at formulere en ansøgning til Miljøministeriets Grønne Ildsjæle-pulje med det samme, og (forhåbenligt) med midlerne i ryggen, få igangsat processen op til et arrangement for alle landet fødevarefællesskaber. Det er dog vigtigt, at et sådant arrangement ikke kommer til at dræne ressourcerne fra FFerne. Hele pointen med det store samarbejde og udveksling på tværs er, at det skal give mere energi, ikke mindre.
 * Opbygge en hjemmeside eller digital hvidbog til udvikling med det samme, så der et konkret samlingspunkt i forlængelse af Vores Omstilling-kampagnen. På sigt skal hjemmesiden bl.a. rumme:
 * Opstartsmanual for nye fødevarefællesskaber (konkret håndbog, trin for trin, samt forskellige råd altefter om man vil starte et by-fødevarefællesskab eller et land-fødevarefællesskab)
 * Konkrete og brugbare opstartsressourcer, så som standard-ansøgning til den lokale Agenda 21-pulje, standard opstartsbudget, kontakt til indkøb af vægte og relevant grej, skabeloner til medlemslister mv.
 * Kort over danske økologiske avlere, der sælger grøntsager/frugt i stalddørssalg — og som er interesserede i at levere til FFere.
 * Kort over eksisterende danske fødevarefællesskaber
 * Mulighed for at melde sig som interesseret ifht. at starte nye fødevarefællesskaber og finde sammen med ligesindede.
 * Andreas har købt domænet døff.dk ("Danske Økologiske Fødevarefællesskaber") og sætter et hurtigt site op.
 * Nedsætte en arbejdsgruppe, der arbejder videre med disse tiltag. Et møde vil blive sat op snarest muligt eller i løbet af efteråret evt under fællesspisning i Roskilde og herfra vil der arbejdes videre. Frida (Roskilde) er tovholder og har etableret en FB-side ([|Fødevarefællesskabernes Workcamp]) som kan fungere som platform til en start. Andreas laver en mailing-liste til videre koordinering. Skriv til andreas.lloyd@gmail.com hvis du vil med på listen.


 * Forslag til emner til videre erfaringsudveksling:**
 * Hvordan kan vi hjælpe landmændene med at finde de øko-interesserede i byerne?
 * Hvordan kan vi understøtte lokale initiativer med at opstarte fødevarefællesskaber?
 * Hvordan sikrer man bæredygtigheden i de trælse opgaver? Kasserer-posten f.eks.?
 * Hvor er svaghederne i et FF? Hvilke ømme punkter er der?
 * Hvor store kan vi blive?


 * Andre idéer til konkrete tiltag:**
 * Lokale byttecentraler for hjemmedyrkede grøntsager ("Jeg har porrer, har du gulerødder?") Lidt á la Landshare (deljorden.dk på dansk).

**4c. Konkret bidrag til "Vores Omstilling"**
Andreas' udkast til et bidrag blev godkendt. Læs udkastet herunder. Andreas sender det som skabelon til alle de andre danske fødevarefællesskaber, så de kan rette det til og indsende bidrag på vegne af deres egne FFere.


 * Projektnavn:** Københavns Fødevarefællesskab
 * Afsender:** Københavns Fødevarefællesskab
 * P4 distrikt:** København (postnummer 2200)
 * Kategori:** Fødevarer
 * Hvem er i?** Et civilsamfundsinitiativ drevet af frivillige borgere.

Københavns Fødevarefællesskab (KbhFF) er en medlemsejet og -drevet økologisk indkøbsforening, der fokuserer på at tilbyde økologiske, velsmagende, lokalt producerede og bæredygtige fødevarer i et sæsonbaseret udbud.
 * Kort om jeres projekt, og det problem det løser:**

Alle medlemmer af KbhFF er ikke bare kunder, men også medarbejdere og medejere. Medlemskab er åbent for alle, der støtter op om foreningens formål og som forpligter sig til at lægge tre timers arbejde i foreningen om måneden. Al udvikling og drift af KbhFF er således varetaget af medlemmerne selv, og denne fælles indsats gør det muligt at holde priser, der gør, at alle kan have råd til at købe lokalt og økologisk.

Samtidigt sikrer KbhFF's arbejde også, at de økologiske producenter får en fair og levedygtig pris for de fødevarer de producerer, hvilket er med til at gøre det attraktivt for flere at lægge om til økologi. På den måde så betyder KbhFFs arbejde, at medlemmerne får flere grøntsager for pengene, samtidigt med, at landmændene får flere penge for deres grøntsager.

Kort fortalt, så har KbhFF gennem de sidste 4 år vist, at det er muligt at
 * forbedre afsætningsmulighederne for små økologiske producenter og landmænd under omlægning til økologi.
 * mindske ressourceforbruget ifm. transport, emballage og spild af fødevarer markant.
 * forbedre kommunikation og tillid mellem fødevareproducenter og forbrugere.
 * kombinere erhvervsdrivende, almennyttigt og folkeoplysende arbejde til at ændre forbrugsmønstre til at bruge mere lokal, bæredygtig og nordisk mad.
 * inspirere opstarten af lignende fødevarefællesskaber i bl.a. Aarhus, Aalborg, Odense, Lejre, Roskilde, Køge, Faaborg, Bornholm og Oslo.

Siden opstarten på Nørrebro i august 2009 har KbhFF vokset til mere end 5000 medlemmer fordelt på 9 afhentnings-afdelinger rundt i København, der tilsammen distribuerer ca. 5 tons lokale, økologiske grøntsager hver uge. Hver af disse afdelinger er lokale, engagerede fællesskaber med rødder og netværk i de bydele de er en del af.
 * Er projektet forankret og udbredt i lokalsamfundet eller i samarbejde med borgere, lokale virksomheder, organisationer m.m.?**

Hver lokalafdeling er opstartet på initiativ af lokale beboere, der gerne ville have adgang til KbhFF's fødevarer tæt på hvor de selv bor. Og hver lokalafdeling har selv fundet lokaler på lokale skoler, kulturhuse, spejderhytter, ældrecaféer eller hos velvillige lokale erhvervsdrivende. På denne måde er hver enkelt lokalafdeling selvstændigt bæredygtige fællesskaber dybt forankret i lokalsamfundet.

De enkelte afdelinger af KbhFF er således blevet små samlingspunkter og platforme for udbredelsen af bæredygtige forbrugsmønstre i København. Og KbhFF arrangerer bl.a. folkekøkkener, foredrag, workshops og debatter om økologi og bæredygtighed. og deltager i andre, eksterne formidlingsaktiviteter.

Desuden bliver ethvert overskud i foreningen brugt til den udvikling af foreningen eller til velgørende sociale projekter i byen. F.eks. har KbhFF's lokalafdeling i Vanløse indkøbt en mostpresse, som alle borgere i Vanløse frit kan komme og bruge til at presse æblemost af æblerne fra deres haver.

KbhFF er startet med og et meget simpelt og let kopiérbart koncept: Medlemmerne forudbestiller på ugebasis poser med frugt og grønt. Varerne leveres hver onsdag og distribueres ud til alle de enkelte lokalafdelinger, hvor medlemmer pakker dem i poser.
 * Trin for trin! Hvad kan andre lære af jer? Fortæl os hvad I har gjort, og hvad andre projektmagere bør gøre, hvis de vil føre konceptet videre et andet sted?**

Hver onsdag eftermiddag kan medlemmerne så komme ned i deres lokale afdeling og afhente deres forudbestilte poser og bestille til de kommende uger. Andre medlemmer tager deres vagter ved sidde i kassen og tage imod bestillinger, lave smagsprøver af ugens råvarer, eller ved at arbejde i en af de mange arbejdsgrupper, der står for butiksdrift, indkøb, økonomi, IT, formidling og arrangementer.

Da KbhFF startede op i 2009 var det med 30 forudbestilte poser fra een velvillig producent. Mere skal der ikke til for at komme i gang. Siden 2010 er der startet fødevarefællesskaber i mindst 12 andre danske byer efter KbhFF's forbillede. Kort fortalt er opstartsprocessen som følger:


 * 1) Saml en lokal opstartsgruppe (5-12 mennesker)
 * 2) Få en kontaktperson fra et eksisterende fødevarefællesskab, der kan vejlede jer.
 * 3) Planlæg et opstartsmøde, invitér alle jeres venner og bed dem sprede rygtet i deres netværk. Ring til de lokale medier og få dem til at omtale projektet.
 * 4) Afhold opstartsmødet, og få evt. en kontaktperson fra et eksisterende fødevarefællesskab ud til at fortælle om, hvordan et fødevarefællesskab fungerer i praksis. Målet med mødet er at samle lokale kræfter, der kan hjælpe med at komme i kontakt med lokale økologiske landmænd og finde lokaler, som I kan bruge som pakke- og afhentningssted. Fordel opgaverne og kom igang!