Konkrete+økonomiforslag+til+kollektivgruppemødet+14-12

Indledning
Dette arbejdspapir handler om økonomi. Vi skriver fordi KBHff fra efteråret 2010 ikke længere består af en enkelt butik. I oktober åbnede butikken på Amager og vi forventer, at der i de kommende måneder og år vil komme flere til.

Vi skal samarbejde så meget som muligt. Det giver styrke og synergi som en samlet forening at gå mod et fælles mål. Målene for KBHff er fastlagt i vedtægterne. Nogle af målene peger meget direkte på en bestemt organiseringsform; vi skal skaffe billige grønsager til medlemmerne, derfor er det en god ide at have fælles indkøb for alle butikkerne. Andre målsætninger er svære umiddelbart at oversætte til en bestemt organisationsmodel; når det hedder at vi skal skabe et økonomisk bæredygtigt, selvstændigt og transparent alternativ til de kommercielle fødevarevirksomheder, hvad er så det organisatoriske svar på det? Mange små selvstændige foreninger / butikker? Store foreninger med stordriftsfordele? Butikker knyttet tæt sammen i et værdifællesskab? Organisationsstruktur og økonomi hænger tæt sammen. Det er kun attraktivt at arbejde i de hjørner af foreningen hvor der er magt som der er agt - dvs hvor de aktive har kompetance til at realisere det de bliver enige om. Det kræver tit - ikke altid - et vist økonomisk råderum. Økonomigruppen har derfor arbejdet med og gennemdiskuteret forskellige modeller for foreningens struktur i en fremtid med mange butikker spredt ud over hovedstadsområdet. Indtægterne er
 * Kontingent, som indbetales ved et medlems indmeldelse (pt 100 kr.) Det er et engangsbeløb. Der er en "kontingentformue" i foreningen og der tilgår hver uge nye kontingenter.
 * Indtægter ved salg af grønsager til medlemmerne, herunder "overskud" ved posesalget / løssalg. Butikkerne opererer med, at værdien af varerne i en pose skal være 90-93 kr. De resterende 7-10 kr. er "overskud" til afholdelse af andre udgifter.
 * Tilskud fra fonde mm. har hidtil ikke været noget "problem" men hvis / når vi begynder at søge skal vi overveje pengenes placering.
 * Arbejdstimer fra medlemmer, fx kværning af mel, vedligehold af website. Ikke en kontant indtægt, men ækvivalent.

Udgifterne er
 * Køb af grønsager og andre fødevarer.
 * Løbende småudgifter i den enkelte butik - kaffe, smagsprøver, kridt
 * Løbende udgifter der kunne være stordriftsfordele i - revision, PBS-system
 * Større investeringer i den enkelte butik: Husleje (ikke pt, men måske fremover)
 * Investeringer, der potentielt kan være til fælles lykke for flere butikker - designerposer, melkværn
 * Økonomiske risici - vandskader, tyverier og andet man kan forsikre sig imod

Forslag 1: KBHFF som paraplyorganisation (og lokalafdelingerne som selvstændige foreninger)
Dette forslag præsenterer en økonomisk model som er baseret på at alle lokalafdelinger er selvstændige foreninger, som så samarbejder gennem en fælles paraplyorganisation.

Pengene kommer primært til at ligge i de lokale afdelinger og dermed følger at råderetten over dem også er lokal. Derfor skal alle afdelinger have deres egen kasserer/økonomigruppe, der står for de konkrete bogføringsopgaver og de mere overordnede økonomiske overvejelser, samt en valgt bestyrelse, som står til regnskab for denne økonomi. Medlemsmøderne følger de regler som er udstukket i de nuværende vedtægter, men vil kun gælde for den enkelte afdeling.

Afdelingerne bruger penge på 3 måder: 1. Indkøber det der er nødvendigt for at drive butikken (fødevarer, emballage, arrangementer osv.) 2. Går sammen med andre afdelinger om større investeringer, der er til gavn for flere afdelinger. (Det betyder at en afdeling på et medlemsmøde kan beslutte at ville arbejde for et projekt de ikke selv har midler (eller lyst?!) til at gennemføre alene. Derfor sender afdelingen en beskrivelse af forslaget ud til andre afdelinger, og de må så tage stilling til det på deres næstkommende medlemsmøde.) 3. Afdelingerne betaler deres andel af de fælles udgifter, herunder revisor, hjemmeside, netbetalingssystem. (Vi foreslår at en afdelings bidrag er proportionelt med afdelingens andel af medlemmerne af KBHFF: Hvis der er 1000 medlemmer af KBHFF og Amager har 400 af dem, så betaler Amager 40% af de fælles udgifter). Derudover bidrager hver afdeling med et kontingent til paraplyorganisationen, som er øremærket "Økologi til alle", herunder ligger støtte til opstart af nye afdelinger. Hvordan størrelsen af dette kontingent fastlægges er vi ikke sikre på.

Over de enkelte afdelinger findes en paraplyorganisation som i det daglige ledes af en metabestyrelse, som indeholder repræsentanter fra alle afdelinger. (Man kunne sådan set godt lave et Danmarks Fødevarefællesskab som paraply, så Århus også kunne være med). Dens arbejde skal nærmere defineres, men kunne bestå af: - at behandle henvendelser fra vores omverden - at hjælpe nye afdelinger i gang. På samme måde som Nørrebro har betalt for nogle af Amagers udgifter i den første tid, kan paraplyorganisationen afholde opstartsudgifter indtil den nye afdeling har fundet sine egne ben. - at tage stilling til mere principielle spørgsmål som angår alle afdelinger. - at afholde den fælles generalforsamling

Disse begrænsninger på afdelingernes samarbejde er udelukkende økonomisk. Det er ikke på nogen måde tænkt som en begrænsning på samarbejdet på ikke-økonomiske områder. Derfor er det en del af forslaget at foreslår at alle afdelinger har en fælles indkøbsgruppe, som alle afdelinger også er forpligtet til at være repræsenteret i. Hvis hver afdeling skulle begynde at kontakte producenter og indhente tilbud hver for sig ville det hurtigt føre til at vi konkurrerede mod hinanden og mange af fællesskabets fordele ville forsvinde
 * Hvad er så fælles?**

Selv om afdelingerne ikke hæfter for hinandens underskud, men kan gennem deres kontingent være med til at spænde et økonomisk sikkerhedsnet ud, som afdelinger i krise kan gøre brug af.

Derudover er det oplagt at lægge op til at der findes fælles organer for arrangementer og kommunikation. Selv økonomi kan man have et fælles organ for, som så bare var vejledende og rådgivende.

Og så forpligter alle afdelinger sig til at følge KBHFFs 10 principper.

Forslag 2: KBHFF som én samlet forening
Dette forslag præsenterer en økonomisk model som fortsat bevarer KBHff som en samlet forening, hvor alle butikker/lokalafdelinger fungerer som afdelinger med egen butiksgruppe, økonomigruppe, arbejdsgrupper etc.

Foreningen KBHff har et sæt vedtægter, en bestyrelse, en generalforsamling og fremlægger et årligt regnskab. De lokale afdelinger skal have deres egen kasserer/økonomigruppe, der står for bogføring og økonomiske overvejelser. Efter hvilken fordelingsnøgle et eventuelt overskud placeres er op til den årlige generalforsamling at bestemme. Dermed er vi fælles om at få et årligt regnskab godkendt og har kun udgifter til en samlet revision.

KBHff står for samlede indkøb for at opnå storkundefordele og undgå inbyrdes konkurrence foreningerne imellem (fødevarer, emballage, arrangementer osv.).

Investeringer kommer alle til glæde, der behøver eksempelvis ikke at stå en kaffekværn og en melmølle i hver butik. Events og arrangementer er uafhængige af geografi. (Det betyder at alle engagerede medlemmer kan arbejde for et projekt, som vi sammen kan have midler til. Send en beskrivelse af forslaget ud til andre og tag stilling til det på næstkommende medlemsmøde.) Alle foreninger behøver ikke at have nogen der kan lave hjemmeside, netbetalingssystem etc. for at komme i gang. Det er fælles. Og ved at møde op til møderne kan du påvirke det ligemeget hvor du bor, hvad din butik synes. Fordelingsnøglen (Hvor meget der bruges på grøntsager, hvor meget der bruges på lokalafdelingens drift og arrangementer, og hvor meget der bruges på fælles udgifter) vedtages årligt på generalforsamlingen. (eksempel: Du kan sagtens tage til fællesspisning i Sydhavnen selvom du kommer fra Nordvest for det er samme forening)

Fødevarefællesskabet er nyt og stadig i sin opstart. Vi kan tids nok dele os op, men så er det svært at gå sammen igen. Man kan lave et Danmarks Fødevarefællesskab som paraply, så andre byer også kunne være med. Men bliver det for meget med tre led?

Der er ingen grund til begrænsninger på afdelingernes samarbejde. Hvis hver afdeling skulle begynde at kontakte producenter og indhente tilbud hver for sig ville det hurtigt føre til at vi konkurrerede mod hinanden og mange af fællesskabets fordele ville forsvinde.

Gennem kontingentet er man med til at spænde et økonomisk sikkerhedsnet ud, som afdelinger i krise kan gøre brug af. Vi kan hjælpe hinanden i tide, hjælpe økonomisk, hvis en kælder bliver oversvømmet, indbrud... -Økologi til alle!

En forening. Et fælles organ for arrangementer og kommunikation, økonomi -vejledende og rådgivende.

KBHff har én bestyrelse (formand, næstformand, kasserer… -valgt på den årlige generalforsamling), der sammen med kollektivgruppen (alle medlemmer, der måtte have lyst) varetager KBHff. Alle afdelinger og hoved-arbejdsgrupper er sikret en plads i bestyrelsen.


 * [[image:screen-capture-2.png width="359" height="252" caption="screen-capture-2.png"]] ||
 * screen-capture-2.png ||