Konsensusgruppemøde+13.+september+2011


 * **Hvornår:** || Tirsdag d. 21. september kl. 17.30 ||
 * **Hvor:** || Hannovergade 7-9 (mødehuset i baggården), Amager ||

**Deltagere:**

 * **Navn** || **Mailadresse** || **Telefonnummer** || **Afdeling** || **Snack** ||
 * Kristine Meldal || kristinemeldal(a)hotmail.com || 61709791 || Nørrebro ||  ||
 * Tannie ||  ||   ||   ||   ||
 * Anne Brandhøj ||  ||   ||   ||   ||
 * Andreas Lloyd ||  ||   || Amager ||   ||
 * Trine Lange || Miss_Lange@hotmail.com || 23489827 || Amager ||  ||
 * Bitten Dalfoss || bitten.dalfoss@gmail.com || 22715817 || Amager ||  ||
 * Sara Lerer || sara.lerer@gmail.com || 25322711 || Amager ||  ||
 * Nina Boelslund || ninaboelslund@hotmail.com || 61723122 || Amager ||  ||
 * Manja Gyldendal || manjagyldendal@hotmail.com || 22662881 || Nørrebro ||  ||
 * Julia Ruby || julia.ruby@oberlin.edu || 3097 0440 || Nørrebro ||  ||
 * Bryn Lindblad || bryn.lindblad@gmail.com || 5273 9339 || Nørrebro ||  ||

Referat
Mødet blev indledt med et oplæg om "Mødehuset" og det gode møde v. Ditte Wulff Herunder nogle noter fra Dittes oplæg:

1) Lange ustrukturerede snakke - at diskussionerne ikke fører til noget - at de forsvinder i et "sort hul", hvor der ikke bliver opsummeret eller konkluderet noget konkret. 2) Tid / udbytte - at den tid, der bliver brugt på møderne ikke står med det udbytte, som deltagerne føler, at de får. 3) Uklart formål - at der holdes møde "bare for at holde møde" - uden klare formål eller resultater for øje. Det gør det svært at vurdere, om man har opnået det man ville med mødet.
 * De tre største typiske problemer med møder:**


 * Brainstorm på det gode møde**
 * At alle deltagere arbejder på at finde et fælles ståsted at arbejde sammen udfra.
 * At der er fokus på det fælles bedste snarere end individuelle særinteresser
 * Klart formål og forventningsafstemning blandt mødedeltagerne: Hvad er formålet med mødet? Skal vi komme frem til en beslutning eller ej? Hvilken type beslutning skal vi komme frem til?
 * Selv-facilitering - at mødedeltagerne er gode til at give plads til at lade hinanden komme til orde og tale ud. At det ikke er de samme 2-3 stykker, der bliver ved med at snakke.
 * Selv-facilitering - også i forhold til at være god til at være klar på at definere hvorfor man sætter et givent punkt på dagsordenen og hvilket resultat man forventer at få ud af punktet. At man også formår at forventningsafstemme dette i forhold til de andre mødedeltagere.
 * At der er tid nok til at nå de punkter, der er på dagsordenen. At punkterne på dagsordenen ikke defineres udfra hvor lang tid de maksimalt må tage, men afsluttes, når man har nået det man havde sat som mål med punktet.
 * Fælles klarhed omkring rammerne for mødet
 * Fælles klarhed omkring hvad det de næste konkrete handlinger er, når man forlader mødet.
 * God opsummering og afslutning på mødet: "Did this meeting serve your purpose?"
 * Fælles klarhed om, hvornår en beslutning skal tages ved konsensus og hvornår en beslutning tages efter en afstemning. Fælles tilslutning til at holde fast i den angivne beslutningsform.
 * Give plads til, at alle trygt kan ytre deres holdninger. At ingen føler sig kuet til at tie stille.
 * Give plads til, at alle trygt kan ændre holdning undervejs i mødet. At alle har ret til at blive klogere og ændre deres standpunkt derefter.
 * Fokus på mødets konklusioner snarere end endelige og fastlåste beslutninger. Alt kan genforhandles senere, hvis det viser sig at være nødvendigt. Ingen beslutninger er uigenkaldeligt faste.


 * Gode mødetips**
 * En god måde at give plads til meget talende personer på møder er at benytte sig af fem-minutters "summe-runder", hvor mødedeltagerne vender et emne sammen en og en. Sagen er, at mange mennesker først bliver klare på deres egne holdninger til en given sag eller problemstilling, når de taler om den. Så det at give alle lejlighed til at italesætte deres holdninger omkring et emne kan give dem lejlighed til at blive klarere på deres holdninger og dermed lette mødet i forhold til at de så ikke hver især føler behov for at stille sig op og udtrykke sig for at finde ud af, hvad de mener.
 * Det er vigtigt med en meget klar forventningsafstemning når man deler folk op i mindre grupper for at vende et emne: Hvad er det for et resultat som vi forventer, at I kommer tilbage med? Er det et løsningsforslag? En holdning? En lejlighed til at blive informeret?
 * Prøv at bryde med de symboler, som er stærke og vante i mødesammenhæng: Vi er vant til at møder er at sidde ved et bord med kaffe og snacks og tørkage. Man kan bryde med disse ting og dermed også gøre det klart for folk at dette møde ikke er som de andre.
 * F.eks. en brainstorm café: Saml nogle folk giv et tema, et spørgsmål og en kasse øl og lad folk hygge og brainstorme sammen. Det er møde, men idéerne vil være helt anderledes end hvis det var med kaffe og post-its.

Ditte introducerede sit koncept med Mødehuset, som en overordnet ramme for, hvordan vi kan tænke møder. Læs mere om det her: Mødehuset.dk
 * Mødehuset**

Efter Ditte afsluttede sit oplæg indledte vi en diskussion om, hvordan vi kan bruge Mødehuset-modellen og den inspiration, som Ditte havde givet os konkret i forhold til at udvikle beslutningsprocesser og mødeformer i KBHFF-regi. I den forbindelse har vi et par store udfordringer:
 * Diskussion af Dittes oplæg**
 * Hvordan kan vi facilitere KBHFF's flade struktur på en givtig vis i en mødesammenhæng?
 * Hvordan kan vi gøre folk bevidste om, at der ikke er nogen chefer i KBHFF, men alle kun er skridt fra toppen, hvis de selv vælger at tage initiativet?

I den videre konkrete diskussion i forhold til hvordan vi kan udvikle beslutningsprocesserne omkring KBHFF's medlemsmøder, kom Andreas med følgende oplæg:

Som jeg ser det, er der fire typer af beslutninger, der træffes omkring KBHFF i dag:
 * 4 typer beslutninger i KBHFF**


 * 1. Organisationsmæssige beslutninger**
 * vedtægter
 * struktur
 * valg til tillidsposter


 * 2. Værdimæssige beslutninger**
 * formulering og definition af formål og grundprincipper
 * principielle beslutninger (fortolkning af formål og grundprincipper i praksis)
 * vedtagelse af værdimæssige rammer for samarbejde med andre organisationer


 * 3. Økonomiske beslutninger**
 * godkendelse af budget og regnskab
 * fordeling af midler til projekter
 * donationer til almennyttige formål


 * 4. Strategiske beslutninger**
 * driftsbeslutninger
 * udvidelsesbeslutninger
 * vedtagelse af nye projekter
 * konkrete samarbejdsaftaler

Udfra rammen med Mødehuset er det værd at overveje, hvilke processer, som disse forskellige typer beslutninger skal tages igennem. Vi er enige om, at den samme proces ikke duer til alle beslutninger, og at det er meget vigtigt at italesætte rammerne for disse beslutninger ret forskelligt.

Kristine bemærkede, at vi allerede nu har en række forskellige mødetyper, som vi kan arbejde videre med i forhold til at understøtte nogle at de forskellige typer mødepunkter, som Mødehuset rummer:
 * Generalforsamlinger
 * Medlemsmøder
 * Debatmøder
 * Informationsmøder

I den forbindelse må vi diskutere
 * 1) Hvad er det for en type beslutning vi lægger op til på et givent møde?
 * 2) Hvad vil vi gerne have ud af dem? (både møderne og beslutningerne?)
 * 3) Hvornår er det legitimt at handle? Hvornår har vi truffet en beslutning?

Afslutningsvist, efter al denne diskussion frem og tilbage arbejdede vi lidt på at prøve at lave et overordnet flowchart for, hvordan forskellige typer beslutninger træffes i fødevarefællesskabet. Målet på vores næste møde d. 19. september er således at færdiggøre et udkast til en model for en sådan beslutningsproces, som vi kan fremlægge på medlemsmødet d. 29. september. Vi tænker, at vores punkt på medlemsmødet ikke er et diskussions- eller beslutningspunkt, men snarere et informations-, inspirations, og idéudviklingspunkt, hvor vi først præsenterer vores tanker og derefter indbyder mødedeltagerne til at give feedback og idéudvikle på baggrund af modellen i mindre grupper.
 * Next Step**