Fællesmøntgruppen

Denne gruppe er i opstartsfasen.

Vi er en håndfuld medlemmer som synes det kunne være spændende at indføre vores egne penge i fællesskabet. Så kan vi begynde at handle med hinanden, eventuelt honorere det frivillige arbejde i egen mønt og måske på sigt endda overtale producenterne til at modtage delvis betaling i fællesmønten. Mulighederne er mange og vi har brug for kreative ideer og konkrete erfaringer med lignende sociale valutaer og alle er velkomne!

Næste møde: **18/9 Kl. 17 i Butikken, Amager Fælled Skole.**

Mødereferater: Møde 20.3 i Islands Brygge Kulturhus Opstartsmøde: 17. januar 2013 efter fællesspisningen i økocafeen på Nørrebrograde 32

Kontakt:

Fællesmøntgruppen består pt. af følgende medlemmer (skriv dig endelig på hvis du vil være med):

Vi er efterhånden blevet et dejligt stort fællesskab på omkring 4000 medlemmer og det åbner nye muligheder. I denne arbejdsgruppe vil vi gerne undersøge, hvordan vi kan indføre vores egen kbhff valuta. En fællesskabsmø nt har potentialet til at mobilisere menneskelige ressourcer, udvide og styrke vores interne samarbejde, forankre vores udvekslingsprincipper i lokalsamfundet, samt på sigt endda gøre os uafhængige af krisekonjunkturer. Formålet er at tage vores ideer om horisontalitet, samarbejde og solidaritet og give dem ben at gå på, så de kan vokse og sprede sig. Det potentiale har sociale valutaer og vi har en enestående mulighed i kbhff til at prøve denne form for økonomi af.
 * Navn || Lokalafdeling || Telefon || Email || Status ||
 * Christian Melsen ||  ||   || christian.melsen@gmail.com || aktiv ||
 * Carsten Hjort ||  ||   || carstenhjort@gmail.com || aktiv ||
 * Samuel Lancaster Jakobsen ||  ||   || samuel_lancaster@hotmail.com || aktiv ||
 * Heidi Durhuus || Amager || 30114094 || heidi@haudur.com || passiv ||
 * Janus Boesen ||  ||   || janusboesen@gmail.com || tovholder ||
 * Dan V. Hirslund || Amager ||  || dan@hirslund.dk || aktiv ||
 * Tommy FalkeØje || Nørrebro || 2721-0467 || tommy@falconeye.dk ||  ||
 * Nikolaj Bøcher || Nørrebro || 51923593 || fleshproperty@gmail.com || aktiv ||
 * Jacob Rask || Vesterbro || 21869779 || jacob.menneske@gmail.com || aktiv ||
 * Georg Frölich ||  ||   ||   ||   ||
 * Hvorfor fællesmønt?**

En fællesvaluta ville kunne adressere tre af de begrænsninger, der ligger i vores nuværende organisation:

1. Vi handler kun med madvarer og altid i samme ´retning´ - fra fødevareproducent til medlemmer, fra land til by. Tænk hvis vi kunne begynde at handle med hinanden på tværs af denne enkle produktionslogik og udnytte de resourcer vi alle besidder eller har adgang til? Hvis vi havde en valuta, kunne vi lige pludselig begynde at udveksle varer og ydelser langt udover, hvad man kan opnå i sine egne små netværk.

2. Vi er afhængige af nationalvalutaen for at handle. Derfor konkurrerer vi implicit med andre distributører og vi skal have stedse adgang til penge for at kunne betale for mad. Men hvad nu hvis vi begyndte at sælge ydelser i fællesmønten som landmændene også var interesserede i? Så vil de begynde at efterspørge vores m ø nt og derved gøre det muligt at betale for mad med en blanding af traditionelle penge og vores egen?

3. Kbhff er pt et lukket netværk. Så snart vi bevæger os ud over vores eget fællesskab skal vi forhandle som alle andre aktører: med landmændene er vi grossister og skal kunne faldbyde os økonomisk; i lokalsamfundet ´nasser´vi på eksisterende sociale fora, fx i forhold til lokaler som vi jo netop prøver at undgå at betale for i traditionel m ø nt men ikke har noget alternativ til; i forhold til samfundet generelt er vi blot en blandt mange interesseorganisationer, der fokuserer på økologi. Men med en stærk ´social´ valuta ville vi dels være med til at sætte rammerne for, hvad det vil sige at udveksle ydelser (som lokaleleje for fællesmønt ) og kunne række udover vores egne medlemmer og derved skabe en bedre lokal forankring. Lige nu er vi, alt andet lige, et mindre fællesskab af resourcestærke, kreative middelklasseborgere. Men vi har potentialet til at vise andre, hvad man kan opnå i fællesskab gennem horisontalt samarbejde. En social valuta ville både kunne være med til at styke denne horisontalitet og forankre den i vores nærområder.

Det er ideen at arbejdsgruppen skal afdække mulighederne i en fællesmønt og undersøge, hvordan det ville kunne lade sig i gøre i praksis, velvidende at der er en restriktiv lovgivning at forholde sig til, og at vi er så vant til at penge ikke kan være andet end de gældspenge som vi får udbetalt vores løn i, så der muligvis er en del fordomme, der skal nedbrydes.

Selvom sociale valutaer har en meget lang historie, så er der med det kapitalistiske pengesystems åbenlyse krise blevet forsket en del i, hvad alternative pengesystemer kan tilbyde. Grundlæggende er der to vigtige pointer at tage med fra dette arbejde:

1. At penge i det kapitalistiske pengesystem fungerer som gældsbeviser. Det har to antisociale konsekvenser. For det første er pengene udstedt af bankerne og ikke af os, der først og fremmest har brug for dem for at handle med hinanden. Penge bliver derfor en form for kontrolmekanisme til at styre vores økonomiske adfærd og det er netop det nationaløkonomi har til hensigt; at beslutte for os, hvordan vil skal prioritere baseret på pengepolitik. For det andet er pengene forrentede og taber hele tiden værdi. Det skaber konkurrence, fordi vi alle sammen konkurrerer med hinanden om et begrænset antal penge, der konstant bliver mindre værd. Konkurrence kan være godt for mange ting men det er ikke særlig hensigtsmæssigt, hvis m ålet er samarbejde - at løfte opgaver i fællesskab. Sociale valutaer kan derimod fordre samarbejde.

2. At penge enten kan bruges til at bryde eller skabe/opretholde sociale relationer. I Danmark hvor vi kun har gældspenge tilbage er den socialopretholdende funktion aktiv i gaveudveksling. Når vi giver gaver forpligter vi os på andre mennesker fordi gaver indeholder en forpligtelse om at bliver returneret. Sådan som vi primært bruger penge - til at betale for ydelser - gør vi det stik modsatte. Vi undgår at etablere relationer, vi betaler os ´fri´. Men derved nedbryder man også den sociale sammenhængskraft. Fordi sociale valutaer er skabt af lokale fællesskaber med henblik på at mobilisere forskellige former for menneskelige resourcer har de også potentialet til at skabe solidaritet. Gældspenge er i deres natur usolidariske og det er netop et alternativ til dette som sociale valutaer kan tilbyde.

Sociale valutaer kan etableres på mange forskellige m åder. Heldigvis er der en masse erfaring at trække på fra andre fællesskaber rundt omkring i verden, og der er sågar udviklet manualer til indførsel af lokale valutaer. Vigtigst af alt, så er enhver form for pengesystem afhængig af lokal opbakning. Penge er ikke andet end en fælles aftale om at bruge et givent objekt som instrument for udveksling. Vi har derfor brug for så bred en opbakning som muligt for at dette projekt kan lade sig gøre. Og en social valuta vedrører os alle sammen, så lad os smøge ærmerne op og komme i gang.

Timebank Danmark [|Folketssamling]
 * Links til andre ressourcer:**

Der bliver gjort mange efaringer med taletid som valuta, især i Afrika. Artikel i [|The Economist]

Douthwaite, R., Douthwaite, R. J., & Lietaer, B. (2000). //The ecology of money (schumacher briefings)// (pp. 78-). Green Books. Eistenstein, Charles. Sacred Economics: Money, Gift, and Society in the Age of Transition. Berkeley, California: Evolver Editions, 2011. Greco, T. H. (2009). //The end of money and the future of civilization// (pp. 268-). Chelsea Green Publishing Company. Hallsmith, G., & Lietaer, B. A. (2011). //Creating wealth : Growing local economies with local currencies.// Gabriola Island, BC: New Society Publishers. Lietaer, B. (2011). // New money for a new world. Qiterra Press //. Lietaer, B. (2002). //Future of money// (pp. 384-). Random House. Lietaer, B., Kennedy, & Rogers, J. (2012). //People money: The promise of regional currencies. Triarchy Press.// North, P. (2007). //Money and liberation: The micropolitics of alternative currency movements// (pp. 240-). University Of Minnesota Press. North, P. (2010). //Local money: How to make it happen in your community// (pp. 192-). Green Books.
 * Central litteratur der beskriver alternative pengesystemer**: